Проф. Чапканов је захвалан судбини која је сасвим рано „пробудила” његова чула за фолклор из странџанског краја.
„Веома сам срећан. Имао сам прилику да нашу уметност промовишем на три континента – у Европи, Азији, Америци. Народна музика је енергетски стуб Бугарске, она нас повезује са Васионом, док су наше традиције огледални лик историје. Одавно сам се посветио очувању наших традиција.“
Фолклориста је ансамбл „Странџа“ основао 1965. године, након чега је деценијама био његов главни уметнички руководилац и композитор.
„За стварање ансамбла велику подршку пружио ми је Филип Кутев. Он је човек који је у мене поверовао још на Другом републичком фестивалу. Био сам већ основао фолклорни мешовити хор, а он ми је рекао: „То је хор који показује пут развоја фолклорних састава.“ Моју идеју о формирању ансамбла подржао је и Георги Павлов – познати певач народних песама из Странџанског краја.“
Богата фолклорна култура Странџанског краја је провоцирала и научне интересе Стефана Чапканова.
„Увек сам тежио да све што створим има практичну примену и теоретски значај. „Феномен бугарског народног певања. Проблеми производње звука” је први научни рад посвећен народном певању. Показало се да предавачи примењују методу наставе која је одавно одбачена – методу која се базира на опонашању звукова. Али зна се да чим предавач има неку ману он је нехотице преноси и на своје ученике. Овај научни рад пружа детаљну представу о извођачу.“
Проф. Чапканов је испричао и зашто је написао драгоцени приручник за студенте, предаваче и стручњаке под насловом „Музички фолклор Странџе. Метроритмичке, структурне и тонске особености”.
„Сви знамо да је још из давнина музика елемент духовног, интелектуалног развоја човека. Она је његов стални сапутник – почев од ритма, преко игре, првих звукова који су пратили примитивног човека и допринели његовом укључивању у нову средину. Музика илуструје процес рада, обредну патетичност, прелази кроз синтезу са игром, да би се још у древним временима осамосталила као посебна уметност. Она је у центру пажње и древних мислилаца из питагорејске школе.”
И данас професор Стефан Чапканов пише музику. Пише и научни рад који ће ускоро бити издат.
„Бугарски фолклор је феноменалан. На пример, кораци кола су својеврсне шифре помоћу којих перципирамо позитивне вибрације Васионе, напајамо се позитивном енергијом. Народна музика, традиције, писмо су наш фундамент. Својим вибрацијама народна песма не само лечи него и очишћује човека духовно и физички. Због свега тога почео сам да пишем научни рад „ Дуговечност бугарског фолклора”.
Превод: Албена Џерманова
Пријатељи и обожаваоци и ове године ће одати пошту чувеном поп и рок певачу и композитору Георгију Минчеву, који нас је напустио пре 23 године. Рок и блуз фестивал „Цвеће за Гошу“ одржаће се данас и сутра, 7. и 8. септембра, у клубу „Мајмунарника“..
Иницијатива „Балканске вечери“ која ће у Питсбургу, Пенсилванија, САД данас почети Музичком радионицом „Балкански плесови“ под руководством Димитра Христова, трајаће до 8. септембра. Наредних дана – 6. и 7. септембра – одржаће се музичка и вокална..
Lyrra је уметнички псеудоним младе певачице Љубомире Павлове. Пре него што је почела да гради самосталну каријеру, она је била део народних формација „Мистерија бугарских гласова“, „Чинари“ и „Булгарина.“ У својим соло песмама Lyrra експериментише с..
Светски познати италијански тенор великом турнејом прославља 30 година каријере, у оквиру које ће наступити и пред бугарском публиком. Бочели који је..
„Све лажи“ је наслов нове песме коју изводи млади Самуел Мануељан. Аутор музике, текста и аранжмана је Димитар Бодуров, човек из малог града..
Група "Остава" је претворила у традицију прославу свог рођендана почетком септембра концертом у софијском клубу "Мајмунарник". Ове године састанак..