Балчик се гордее с един от най-старите и емблематични морски клубове в България. Създаден през 1946 година, този клуб е първият в страната, който построява собствена сграда през 1965 година и яхтено пристанище през 1985 година. През годините клубът е обучил хиляди младежи и всяка година подготвя около 70-80 души за капитан-лодкари.
Този уикенд Балчишкият залив беше домакин на националната купа за килови яхти, събитие, което привлича десетки ветроходни яхти. Състезанието се проведе от петък до неделя, като в петък имаше къс морски рейс със старт в Балчик, а в събота дълъг морски рейс от 41 морски мили. В състезанието участваха общо 23 лодки, като екипажите варираха между 5 и 10 души в зависимост от размера на яхтите и техните характеристики. Въпреки че отборите се състезават заедно, всяка яхта се класира самостоятелно.
Юли месец е обявен за Месец на ветроходството в България, и Балчик има ключова роля в него. Събитията са организирани под шапката на Българската федерация по ветроходство и с помощта на Община Балчик. Морският клуб в Балчик е домакин на различни инициативи, включително подготвителен лагер за начинаещи деца от северния регион и лагер на Националния отбор по ветроходство. Тези лагери се проведоха от 8-и до 11-и юли и събраха деца на възраст между 7 и 15 години, които имаха възможност да се запознаят с магията на ветроходството.
За да научим повече за историята, дейността и успехите на клуба, разговаряхме с председателя на Морски клуб - Балчик, Александър Славчев в предаването "Нашият ден". Той сподели, че детският лагер, който се проведе за първи път тази година, със сигурност няма да е последен. Според него подходящата възраст за започване на ветроходство е между 7 и 10 години, но спортът е достъпен за хора от всички възрасти.
Балчик и неговият Морски клуб продължават да бъдат важен център на ветроходството в България, привличайки както млади таланти, така и опитни ветроходци. Събитията и инициативите, които клубът организира, утвърждават значението му в развитието на този спорт у нас и подчертават неговата дълга и горда история.
Чуйте разговора в звуковия файл.
139 години след Съединението на Княжество България с Източна Румелия в "Нашият ден" отправяме поглед към град Съединение . За днешната празнична програма разказва кметът на града Георги Руменов . По думите на Руменов настроението в град Съединение е приповдигнато, а жителите имат самочувствието, че са част от честването на великия акт от..
В деня, в който отбелязваме 139 години от Съединението, Пловдив празнува . "Нашият ден" разкрива картина от града, наричан "столица на Съединението" – разказват в "Нашият ден" репортерът Зои Каргиотаки, Георги Шопов , учител по история във Френската езикова гимназия в града и Стоян Иванов , директор на Регионалния исторически музей в Пловдив...
Борислав Бориславов е един от производителите на череши в кюстендилския край. Завърнал се от чужбина с желание да произвежда в България, най-естественото за него е да направи черешови и сливови градини. Реколтата тази година бе особено богата и голяма част от плодовете бяха оставени по дърветата. Освен за своята дейност и за кюстендилския край,..
" С една обща революция да се направи коренно преобразуване на сегашната държавна деспотско-тиранска система и да се замени с демократска република (народно управление). На същото това място, ... в което владее правото на силата, да се издигне храм на истината и правата свобода. ... Българи, турци, евреи и пр. ще бъдат равноправни във всяко..
"Съединението прави силата, а силата ражда независимостта." За завета на Съединението и неговата интерпретация 139 години по-късно в "Нашият ден" говорят историците доц. Алека Стрезова, д-р Александър Стоянов, проф. Даниел Вачков и доц. Милен Михов. Доц. Стрезова разказва предисторията на Съединението, в чиято основа стои..
Майка и син се срещат в студиото на "Семейно радио" – Филип по пътя от Царево до София буквално след представление, а Роси в студиото на предаването...
Тази вечер (5 септември) в рамките на литературната програма на "Аполония" ще бъде почетен непрежалимият Алек Попов – писател, драматург, сценарист,..
Българинът се стреми към историята, усеща я като нещо много важно и същевременно не я познава и не успява да отработи травматичното миналото. Именно..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg